BRČKO
Moderator: Krokodil Behko
- Jaca
- Inventar foruma
- Posts: 6755
- Joined: 29 Sep 2011, 02:18
- Location: potrazi me u predgradju...
- Status: Offline
BRČKO
Ovo je moj grad ali svako ko nesto zna o ovom gradu moze da se pridruzi sa svojim prilozima (slike, dokumentacije, komentari i ostalo)
DOBA REPUBLIKE BIH
U aprilu 1992. godine je dogovoreno da se u gradu formiraju tri nove općine: Srpsko Brčko, hrvatska općina Brčko te bošnjačka općina Brčko. Taj dogovor nikad nije realiziran mirnim putem, jer je 1.5.1992. počela vojna agresija na grad. Rat je u Brčkom neslužbeno počeo dan ranije rušenjem mosta na Savi, kada je stradao neutvrđen broj civila prelazeći most. Rat u BiH završava 1995. godine. Brčko distrikt je odlukom Međunarodnog arbitražnog tribunala uspostavljen 8.3.2000. godine. Prostire se na površini od 493 km2 posavske doline, koja seže od rijeke Save do obronaka planine Majevice. Prema posljednjim procjenama u distriktu Brčko živi od 95.000 do 100.000 stanovnika, a od toga oko 50.000 u gradu Brčkom. Distrikt Brčko, po svom Statutu, kojeg je proglasio Robert W. Farrand (prvi supervizor za Brčko), jedinstvena je administrativna jedinica lokalne samouprave pod suverenitetom Bosne i Hercegovine. Ima vlastitu multietničku administraciju, policiju i pravosuđe. Demilitarizirano je područje i pruža sve potrebne slobode svojim građanima. Distrikt nema drugu zastavu ili grb osim zastave i grba Bosne i Hercegovine. Latinično i ćirilično pismo, te srpski, hrvatski i bosanski jezik ravnopravni su u upotrebi za sve svrhe. Funkcioniranje distrikta nadzire međunarodni supervizor i šef ureda OHR-a Sjever. Zbog svog geografskog položaja, distrikt ima velike gospodarske prilike u poljoprivrednoj i prehrambenoj industriji te trgovini, pogotovo što posjeduje najveću tržnicu u ovom dijelu Europe (Arizona). Mnoge velike državne tvornice prošle su fazu privatizacije, a paralelno s tim povećava se, već sada veliki, broj privatnih poduzeća. U distriktu Brčko, od njegovog osnutka do danas, usvojeno je preko 100 vlastitih zakona, koji pomažu građanima da lakše izgrade sredinu koja će biti ponos cijeloj državi, stvaraju pogodnosti za ulazak zdravih inozemnih investicija i ideja, a ti zakoni postaju i modeli za entitete u BiH. Osnovno obrazovanje je devetogodišnje, obvezno i besplatno u distriktu Brčko, koji ima 16 osnovnih škola, 5 srednjih i, za sada, Ekonomski fakultet. U distriktu su aktivna i tri nacionalna kulturna društva: "Prosveta", "Preporod" i "Napredak". Godine 1991. općina Brčko je imala 87.627 stanovnika, od toga: Bošnjaci 38.617 (44,06%), Hrvati 22.252 (25,39%), Srbi 18.128 (20,68%), Jugoslaveni 5.731 (6,54%), ostali 2.899 (3,33%).
DOBA REPUBLIKE BIH
U aprilu 1992. godine je dogovoreno da se u gradu formiraju tri nove općine: Srpsko Brčko, hrvatska općina Brčko te bošnjačka općina Brčko. Taj dogovor nikad nije realiziran mirnim putem, jer je 1.5.1992. počela vojna agresija na grad. Rat je u Brčkom neslužbeno počeo dan ranije rušenjem mosta na Savi, kada je stradao neutvrđen broj civila prelazeći most. Rat u BiH završava 1995. godine. Brčko distrikt je odlukom Međunarodnog arbitražnog tribunala uspostavljen 8.3.2000. godine. Prostire se na površini od 493 km2 posavske doline, koja seže od rijeke Save do obronaka planine Majevice. Prema posljednjim procjenama u distriktu Brčko živi od 95.000 do 100.000 stanovnika, a od toga oko 50.000 u gradu Brčkom. Distrikt Brčko, po svom Statutu, kojeg je proglasio Robert W. Farrand (prvi supervizor za Brčko), jedinstvena je administrativna jedinica lokalne samouprave pod suverenitetom Bosne i Hercegovine. Ima vlastitu multietničku administraciju, policiju i pravosuđe. Demilitarizirano je područje i pruža sve potrebne slobode svojim građanima. Distrikt nema drugu zastavu ili grb osim zastave i grba Bosne i Hercegovine. Latinično i ćirilično pismo, te srpski, hrvatski i bosanski jezik ravnopravni su u upotrebi za sve svrhe. Funkcioniranje distrikta nadzire međunarodni supervizor i šef ureda OHR-a Sjever. Zbog svog geografskog položaja, distrikt ima velike gospodarske prilike u poljoprivrednoj i prehrambenoj industriji te trgovini, pogotovo što posjeduje najveću tržnicu u ovom dijelu Europe (Arizona). Mnoge velike državne tvornice prošle su fazu privatizacije, a paralelno s tim povećava se, već sada veliki, broj privatnih poduzeća. U distriktu Brčko, od njegovog osnutka do danas, usvojeno je preko 100 vlastitih zakona, koji pomažu građanima da lakše izgrade sredinu koja će biti ponos cijeloj državi, stvaraju pogodnosti za ulazak zdravih inozemnih investicija i ideja, a ti zakoni postaju i modeli za entitete u BiH. Osnovno obrazovanje je devetogodišnje, obvezno i besplatno u distriktu Brčko, koji ima 16 osnovnih škola, 5 srednjih i, za sada, Ekonomski fakultet. U distriktu su aktivna i tri nacionalna kulturna društva: "Prosveta", "Preporod" i "Napredak". Godine 1991. općina Brčko je imala 87.627 stanovnika, od toga: Bošnjaci 38.617 (44,06%), Hrvati 22.252 (25,39%), Srbi 18.128 (20,68%), Jugoslaveni 5.731 (6,54%), ostali 2.899 (3,33%).
bolje biti malo lud nego malo pametan
- Julia-Klara
- Forum [Bot]
- Posts: 81339
- Joined: 02 Dec 2011, 23:48
- Location: u gajevima
- Has thanked: 10257 times
- Been thanked: 7131 times
- Status: Online
- Julia-Klara
- Forum [Bot]
- Posts: 81339
- Joined: 02 Dec 2011, 23:48
- Location: u gajevima
- Has thanked: 10257 times
- Been thanked: 7131 times
- Status: Online
Re: BRCKO
Nisam nikada bila u Brckom, ali bih voljela otici. Lijepo izgleda ovo sto ste postavile. ![) :)](./images/smilies/smile.gif)
![) :)](./images/smilies/smile.gif)
Gledam te nekim drugim ocima
upravo onako kako ne treba...
I ne shvatam sta mi se desava
nedostaje mi rec koja resava
u tebi je neka tajna ostala
k'o muzika starih majstora
upravo onako kako ne treba...
I ne shvatam sta mi se desava
nedostaje mi rec koja resava
u tebi je neka tajna ostala
k'o muzika starih majstora
Re: BRCKO
Ko želi, na ljeto se možemo dole naći, ja svake godine iz privatnih obaveza idem u Gunju a Brčko je samo preko mosta - rijeka Sava ![pusi :pusi](./images/smilies/zubo_s_jojom.gif)
![pusi :pusi](./images/smilies/zubo_s_jojom.gif)
Najzaslužniji za slobodu naše zemlje su danas bez posla, gladni i žedni!
https://www.youtube.com/watch?v=vG8cSBpqHSM![pusi :pusi](./images/smilies/zubo_s_jojom.gif)
https://www.youtube.com/watch?v=vG8cSBpqHSM
![pusi :pusi](./images/smilies/zubo_s_jojom.gif)
- Julia-Klara
- Forum [Bot]
- Posts: 81339
- Joined: 02 Dec 2011, 23:48
- Location: u gajevima
- Has thanked: 10257 times
- Been thanked: 7131 times
- Status: Online
Re: BRCKO
Bujrum! Sve se mozemo dogovoriti ![) :)](./images/smilies/smile.gif)
[media]yUtShMyCZKQ&feature=related[/media]
![) :)](./images/smilies/smile.gif)
[media]yUtShMyCZKQ&feature=related[/media]
ju mast lov jor femili end bi najs tu komsija ![djed :djed](./images/smilies/1059.gif)
![djed :djed](./images/smilies/1059.gif)
- Julia-Klara
- Forum [Bot]
- Posts: 81339
- Joined: 02 Dec 2011, 23:48
- Location: u gajevima
- Has thanked: 10257 times
- Been thanked: 7131 times
- Status: Online
Re: BRCKO
ovaj video nije moj,ali ima par mojih slika, koje cu postaviti veceras vjerovatno
uzivajte!
[media]sy5QdLcJllA[/media]
![) :)](./images/smilies/smile.gif)
[media]sy5QdLcJllA[/media]
ju mast lov jor femili end bi najs tu komsija ![djed :djed](./images/smilies/1059.gif)
![djed :djed](./images/smilies/1059.gif)
- Jaca
- Inventar foruma
- Posts: 6755
- Joined: 29 Sep 2011, 02:18
- Location: potrazi me u predgradju...
- Status: Offline
Re: BRCKO
SAVSKI CVIJET
Tradicionalna manifestacija Savski cvijet koja se već deset godina održava u Brčkom, okupljajući u posljednjoj dekadi mjeseca jula kulturna i sportska društva, muzičke grupe, slikare, književnike i zaljubljenike u rijeku Savu, ulazi ovih dana u završnu fazu. Od 20. jula, kada je manifestacija otpočela u Brčkom su upriličene brojne zanimljive aktivnosti. Manifestacija je dobila ime po neobičnoj prirodnoj pojavi kada se nakon mrijesta milini bijelih leptira spuštaju na površinu rijeke Save i tu umiru. Rijeka u tim danima dobije drugačiju boju i liči na cvijećem pokrivenu rijeku. Po tome je u narodu taj period nazvan cvjetanje Save, a manifestacija Savski cvijet.
Dobivši međunarodni karakter, a pokrenuta sa ciljem da se javnosti predstave svi sadržaji koje tokom godine pripremaju udruženja, klubovi i razne grupe u Brčkom, manifestacija Savski cvijet je postala najrelevantniji događaj na sjeveru Bosne i Hercegovine. Veliku pažnju javnosti izazvala je Mala olimpijada u kojoj su sudjelovala djeca iz vrtića od tri do šest godina, potom odbojkaški turnir za pionire, kojim je ovaj grad poslao poruku da i u naredim decenijama želi biti prepoznatljiv kao rasadnik odbojkaških talenata. Galerija Likum je orgaizirala izložbu slika iz svog fundusa, a slikari iz brojnih gradova regiona sudjelovali su u likovoj koloiji Savski cvijet.
Naravo, nisu nedostajali ni tamburaši, reperi, folk-pjevači, rokeri, zatim nogometaši, košarkaši, majstori domaće kuhinje, a održan je i džez koncert na kojem je brčanskoj publici pjevala Marija Šestić. Predstavljen je i potencijal Brčkog u tajlandskom boksu, promovisane knjige Prevara, Seada Mahmutefendića, Dobrinkove priče, Nade Čajević, potom knjiga poezije Ljiljane Tadić, kao i posljednji broj časipisa Riječ itd.
Savski cvijet je ove godine pokazao da je postao izuzetno značajna manifestacija, što je potvrdila i činjenica da je na likovnoj koloniji sudjelovalo sedamnaest slikara iz sedam zemalja: Švedske, Mađarske, Njemačke, Makedonije, Srbije, Hrvatske i BiH. Narednoga vikenda predviđeno je održavanje Međunarodne regate Savski cvijet i Treća smotra folklora Brčansko kolo-Savski cvijet. Do 10. augusta, kada će manifestacija biti okončana, predviđeno je održavanje Festivala omladinskog rada FORA 2011, potom turnir u odbojci na pijesku, promocije knjiga, streetball turnir, koncerti, a Manifestacija će biti okončana tradicionalnom fišijadom, natjecanjem u spremanju fiš-paprikaša.
Tradicionalna manifestacija Savski cvijet koja se već deset godina održava u Brčkom, okupljajući u posljednjoj dekadi mjeseca jula kulturna i sportska društva, muzičke grupe, slikare, književnike i zaljubljenike u rijeku Savu, ulazi ovih dana u završnu fazu. Od 20. jula, kada je manifestacija otpočela u Brčkom su upriličene brojne zanimljive aktivnosti. Manifestacija je dobila ime po neobičnoj prirodnoj pojavi kada se nakon mrijesta milini bijelih leptira spuštaju na površinu rijeke Save i tu umiru. Rijeka u tim danima dobije drugačiju boju i liči na cvijećem pokrivenu rijeku. Po tome je u narodu taj period nazvan cvjetanje Save, a manifestacija Savski cvijet.
Dobivši međunarodni karakter, a pokrenuta sa ciljem da se javnosti predstave svi sadržaji koje tokom godine pripremaju udruženja, klubovi i razne grupe u Brčkom, manifestacija Savski cvijet je postala najrelevantniji događaj na sjeveru Bosne i Hercegovine. Veliku pažnju javnosti izazvala je Mala olimpijada u kojoj su sudjelovala djeca iz vrtića od tri do šest godina, potom odbojkaški turnir za pionire, kojim je ovaj grad poslao poruku da i u naredim decenijama želi biti prepoznatljiv kao rasadnik odbojkaških talenata. Galerija Likum je orgaizirala izložbu slika iz svog fundusa, a slikari iz brojnih gradova regiona sudjelovali su u likovoj koloiji Savski cvijet.
Naravo, nisu nedostajali ni tamburaši, reperi, folk-pjevači, rokeri, zatim nogometaši, košarkaši, majstori domaće kuhinje, a održan je i džez koncert na kojem je brčanskoj publici pjevala Marija Šestić. Predstavljen je i potencijal Brčkog u tajlandskom boksu, promovisane knjige Prevara, Seada Mahmutefendića, Dobrinkove priče, Nade Čajević, potom knjiga poezije Ljiljane Tadić, kao i posljednji broj časipisa Riječ itd.
Savski cvijet je ove godine pokazao da je postao izuzetno značajna manifestacija, što je potvrdila i činjenica da je na likovnoj koloniji sudjelovalo sedamnaest slikara iz sedam zemalja: Švedske, Mađarske, Njemačke, Makedonije, Srbije, Hrvatske i BiH. Narednoga vikenda predviđeno je održavanje Međunarodne regate Savski cvijet i Treća smotra folklora Brčansko kolo-Savski cvijet. Do 10. augusta, kada će manifestacija biti okončana, predviđeno je održavanje Festivala omladinskog rada FORA 2011, potom turnir u odbojci na pijesku, promocije knjiga, streetball turnir, koncerti, a Manifestacija će biti okončana tradicionalnom fišijadom, natjecanjem u spremanju fiš-paprikaša.
bolje biti malo lud nego malo pametan
- Julia-Klara
- Forum [Bot]
- Posts: 81339
- Joined: 02 Dec 2011, 23:48
- Location: u gajevima
- Has thanked: 10257 times
- Been thanked: 7131 times
- Status: Online
Re: BRCKO
Prvo pominjanje Brčkog nalazimo u turskim dokumentima iz 1548. godine kada prestaje biti samo granična tvrđava, već preko skele na Savi i stanica na putu mletačke soli iz Obrovca. Već 1560. naziv Barka za naselje na obali Save, zapisuje flamanski geograf Gerhard Kremer, autor prve karte svijeta, a za taj period je vezan i početak razvoja trgovine u Brčkom i preko Brčkog.
Staro gradsko jezgro uz obale Save i Brke, od tridesetih godina 19.vijeka bilježi nagli razvoj, zahvaljujući prije svega izvozu suve i sirove šljive u zemlje Zapadne Evrope, čak i u Ameriku, pa Brčko već 1870. postaje snažan trgovački centar sa oko 3.000 stanovnika.
1869. Brčko se preko Tuzle telegrafom povezuje sa Sarajevom.
Godinu dana kasnije proradila je i Pošta.
1891. izgrađen je hotel Posavina.
1892. – gradska Vijećnica.
I danas su to simboli grada, a obnovom i čuvanjem originalnih izgleda oba objekta su dio turističke razglednice središta distrikta.
Kao i više građevina iz tog vremena, kao što su kuće poznatih trgovaca, braće Krsmanovića i Kučukalića, koje su na spisku kulturnog nasleđa BiH, i biće restaurirane.
Staro gradsko jezgro uz obale Save i Brke, od tridesetih godina 19.vijeka bilježi nagli razvoj, zahvaljujući prije svega izvozu suve i sirove šljive u zemlje Zapadne Evrope, čak i u Ameriku, pa Brčko već 1870. postaje snažan trgovački centar sa oko 3.000 stanovnika.
1869. Brčko se preko Tuzle telegrafom povezuje sa Sarajevom.
Godinu dana kasnije proradila je i Pošta.
1891. izgrađen je hotel Posavina.
1892. – gradska Vijećnica.
I danas su to simboli grada, a obnovom i čuvanjem originalnih izgleda oba objekta su dio turističke razglednice središta distrikta.
Kao i više građevina iz tog vremena, kao što su kuće poznatih trgovaca, braće Krsmanovića i Kučukalića, koje su na spisku kulturnog nasleđa BiH, i biće restaurirane.
ju mast lov jor femili end bi najs tu komsija ![djed :djed](./images/smilies/1059.gif)
![djed :djed](./images/smilies/1059.gif)
- Julia-Klara
- Forum [Bot]
- Posts: 81339
- Joined: 02 Dec 2011, 23:48
- Location: u gajevima
- Has thanked: 10257 times
- Been thanked: 7131 times
- Status: Online
Re: BRCKO
Kratak izvod iz trgovačke istorije Brčkog
U XIX i XX vijeku Brčko se naglo razvija i napreduje na ekonomskom i kulturnom polju. Od austrijske okupacije u njemu počinje do struji novi život rukovođen isključivo ličnim interesom austro-ugarskog finansijskog kapitala da poveća svoje profite putem eksploatacije jevtine radne snage i osigura tržište za svoje industrijske prozivode.
Brčko postaje u XIX vijeku ekonomski i kulturni centar bosanske Posavine. Tada se uglavnom formiraju sve četiri mahale: Stara (Atik), Nova (Džedid), Varoš i Karanfil, grad se razvija kao izrazito trgovačko i industrijsko mjesto, naračito kada je 1830. osnovano Dunavsko parobrodsko društvo. Lađe ovog društva saobraćaju do Brčkog i odavde odnose suvu šljivu i žito. Oko 1850. godine grad je imao 300 muslimanskih i 60 pravoslavnih kuća. Krajem XIX vijeka iz Brčkog se izvozilo 250.000 - 300.000 centi suvih šljiva za Austriju, Njemačku, Englesku pa čak i u Ameriku. Preko Brčkog se uvozila i so iz Austrije i Rumunije za Bosnu.
U drugoj polovini XIX vijeka Brčko kao trgovačko mjesto privlači mnoge ljude iz raznih krajeva Bosne, tako da je ono oko 1878. godine imalo blizu 3000 stanovnika. Ovamo je došlo nekoliko muslimana iz Srbije, među kojima i Aliaga Kučukalić, koji je kasnije postao jedan od najbogatijih trgovaca u gradu. Sa razvitkom grada na njegovoj terirorijj se podižu mnoge zgrade. Kako postojeći hanovi nisu bili pogodni za potrebe trgovaca iz susjednih austrijskih zemalja, Aliaga Kučukalić je sagradio novu zgradu u kojoj su bili u prizemlju magaze i dućani, a na spratu 7 soba za prenoćište.
Septembra 1869. godine Brčko je preko Tuzle povezano telegrafom sa Sarajevom, a 1870. otvorena je pošta.
Početkom 1877. godine proradio je u Brčkom paromlin Toše Kojdića sa kapacitetom od 600 oka na sat.
Godine 1880. podigli su jevreji svoj hram, koji je porušen 1942. godine. Današnja zgrada Bijele džamije (ili Džedid džamije) sagrađena je 1881. godine troškom Hadži Vasfihnume Zejčirović,
nekad![Image](http://img684.imageshack.us/img684/2748/bijeladzamijabrckonekad.jpg)
sad![Image](http://img259.imageshack.us/img259/559/brckobrckobijeladzamija.jpg)
a 1883. godine udaren je temelj katoličkoj crkvi. 11. avgusta 1886. godine podignuta je opštinska bolnica.
Aliaga Kučukalić sagradio je 1891. godine hotel „Posavina". Po nacrtu arhitekte Viteka podigla je brčanska opština 1892. godine svoju vijećnicu. Ova zgrada, sagrađena u mavarskom stilu, još i danas je najreprezentativniji i najljepši objekat u gradu.
![Image](http://img600.imageshack.us/img600/1287/vijecnica.jpg)
Veliki željeznički most preko Save, dug 755 m sa 27 stubova, pušten je u promet 13. septembra 1894. godine i preko njega je tada Brčko povezano željeznicom sa Vinkovcima. Godine 1899. dobilo je Brčko električno osvjetljenje.
Hoteli i banke
Ugostiteljska privreda se vrlo sporo razvijala u Bosni i Hercegovini, Srbiji i Makedoniji gdje su se dugo zadržavali hanovi, aščinice, kafane i drugi ugostiteljski objekti iz turskog vremena. Hoteli, prenoćišta i gostionice počeli su se graditi uglavnom u vrijeme austrijske vladavine. U prvim fazama svoga razvoja ugostiteljstvo je bilo usko povezano sa razvojem trgovine. Tako su i prvi nosioci ove djelatnosti bili pretežno imućniji trgovci.
O razvijenosti ugostiteljstva u Brčkom govore i podaci da je 1918. godine radilo pet hotela: «Posavina», «Central», «Orijent», «K caru austrijskom» i «Marija Kohova», jedno prenoćište (Kamenjašević) i poznati han «Čačak» koji je sagradio trgovac Alija Kučukalić koji je u Brčko doselio iz Čačka 1821. godine. Neki od tih objekata prestali su da rade, a podignuti su i novi, kao hotel «Srbija» i «Jugoslavija» u Brčkom.
Bankarske institucije u Bosni i Hercegovini osnovane su relativno kasno. Početkom 20. vijeka osnovane su i domaće kreditne ustanove u formi zadruga i akcionarskih društava. Tako su u Brčkom postojale sljedeće bankarske institucije: Srpska Trgovinska banka, dd (dioničarsko društvo), Privredna Zemaljska banka, Hrvatska posavska banka, dd., Filijala Prve hrvatske štedionice, Muslimanska banka (lokalna) Filijala muslimanske centralne banke i Agrarna banka. O njihovom poslovanju biće govora i kasnije kada se bude prezentiralo poslovanje pojedinih trgovačkih porodica u Brčkom. Godine 1911. u Brčkom je osnovana Poštanska štedionica. Sve ove bankarske ustanove obavljale su i posredničke poslove i zastupale strane firme, vršile protivpožarno osiguranje i druge poslove.
Prijem šljive od seoskih proizvođača voća na šljivarskoj pijaci ispred hotela «Posavina» u Brčkom 1899. godine.
Svoje etivaže šljive u Brčkom imale su: Zemaljska banka (filijala), Centralna muslimanska banka, Agrarna banka (filijala), Srpska Trgovinska banka, Prva muslimanska banka, Hrvatska posavska banka. Slijede trgovci: Alija Kučukalić, Mehmedalija Hadžimehmedagić, Savo Uzunović, Ilija Marković, Stevo Cvjetković, Risto Kolaković, Đorđo i Tomo Papić, Ilija Stanišić, Savo Kolaković, Đoko Hadžić i drugi. Ovo je stanje iz 1929. godine i sigurno je da se taj redoslijed mijenjao u kasnijim godinama.
Etivaže šljive koncentrisane su gotovo sve u Brčkom, glavnom tržištu šljive Drinske banovine osnovane 1881. godine...
U XIX i XX vijeku Brčko se naglo razvija i napreduje na ekonomskom i kulturnom polju. Od austrijske okupacije u njemu počinje do struji novi život rukovođen isključivo ličnim interesom austro-ugarskog finansijskog kapitala da poveća svoje profite putem eksploatacije jevtine radne snage i osigura tržište za svoje industrijske prozivode.
Brčko postaje u XIX vijeku ekonomski i kulturni centar bosanske Posavine. Tada se uglavnom formiraju sve četiri mahale: Stara (Atik), Nova (Džedid), Varoš i Karanfil, grad se razvija kao izrazito trgovačko i industrijsko mjesto, naračito kada je 1830. osnovano Dunavsko parobrodsko društvo. Lađe ovog društva saobraćaju do Brčkog i odavde odnose suvu šljivu i žito. Oko 1850. godine grad je imao 300 muslimanskih i 60 pravoslavnih kuća. Krajem XIX vijeka iz Brčkog se izvozilo 250.000 - 300.000 centi suvih šljiva za Austriju, Njemačku, Englesku pa čak i u Ameriku. Preko Brčkog se uvozila i so iz Austrije i Rumunije za Bosnu.
U drugoj polovini XIX vijeka Brčko kao trgovačko mjesto privlači mnoge ljude iz raznih krajeva Bosne, tako da je ono oko 1878. godine imalo blizu 3000 stanovnika. Ovamo je došlo nekoliko muslimana iz Srbije, među kojima i Aliaga Kučukalić, koji je kasnije postao jedan od najbogatijih trgovaca u gradu. Sa razvitkom grada na njegovoj terirorijj se podižu mnoge zgrade. Kako postojeći hanovi nisu bili pogodni za potrebe trgovaca iz susjednih austrijskih zemalja, Aliaga Kučukalić je sagradio novu zgradu u kojoj su bili u prizemlju magaze i dućani, a na spratu 7 soba za prenoćište.
Septembra 1869. godine Brčko je preko Tuzle povezano telegrafom sa Sarajevom, a 1870. otvorena je pošta.
Početkom 1877. godine proradio je u Brčkom paromlin Toše Kojdića sa kapacitetom od 600 oka na sat.
Godine 1880. podigli su jevreji svoj hram, koji je porušen 1942. godine. Današnja zgrada Bijele džamije (ili Džedid džamije) sagrađena je 1881. godine troškom Hadži Vasfihnume Zejčirović,
nekad
![Image](http://img684.imageshack.us/img684/2748/bijeladzamijabrckonekad.jpg)
sad
![Image](http://img259.imageshack.us/img259/559/brckobrckobijeladzamija.jpg)
a 1883. godine udaren je temelj katoličkoj crkvi. 11. avgusta 1886. godine podignuta je opštinska bolnica.
Aliaga Kučukalić sagradio je 1891. godine hotel „Posavina". Po nacrtu arhitekte Viteka podigla je brčanska opština 1892. godine svoju vijećnicu. Ova zgrada, sagrađena u mavarskom stilu, još i danas je najreprezentativniji i najljepši objekat u gradu.
![Image](http://img600.imageshack.us/img600/1287/vijecnica.jpg)
Veliki željeznički most preko Save, dug 755 m sa 27 stubova, pušten je u promet 13. septembra 1894. godine i preko njega je tada Brčko povezano željeznicom sa Vinkovcima. Godine 1899. dobilo je Brčko električno osvjetljenje.
Hoteli i banke
Ugostiteljska privreda se vrlo sporo razvijala u Bosni i Hercegovini, Srbiji i Makedoniji gdje su se dugo zadržavali hanovi, aščinice, kafane i drugi ugostiteljski objekti iz turskog vremena. Hoteli, prenoćišta i gostionice počeli su se graditi uglavnom u vrijeme austrijske vladavine. U prvim fazama svoga razvoja ugostiteljstvo je bilo usko povezano sa razvojem trgovine. Tako su i prvi nosioci ove djelatnosti bili pretežno imućniji trgovci.
O razvijenosti ugostiteljstva u Brčkom govore i podaci da je 1918. godine radilo pet hotela: «Posavina», «Central», «Orijent», «K caru austrijskom» i «Marija Kohova», jedno prenoćište (Kamenjašević) i poznati han «Čačak» koji je sagradio trgovac Alija Kučukalić koji je u Brčko doselio iz Čačka 1821. godine. Neki od tih objekata prestali su da rade, a podignuti su i novi, kao hotel «Srbija» i «Jugoslavija» u Brčkom.
Bankarske institucije u Bosni i Hercegovini osnovane su relativno kasno. Početkom 20. vijeka osnovane su i domaće kreditne ustanove u formi zadruga i akcionarskih društava. Tako su u Brčkom postojale sljedeće bankarske institucije: Srpska Trgovinska banka, dd (dioničarsko društvo), Privredna Zemaljska banka, Hrvatska posavska banka, dd., Filijala Prve hrvatske štedionice, Muslimanska banka (lokalna) Filijala muslimanske centralne banke i Agrarna banka. O njihovom poslovanju biće govora i kasnije kada se bude prezentiralo poslovanje pojedinih trgovačkih porodica u Brčkom. Godine 1911. u Brčkom je osnovana Poštanska štedionica. Sve ove bankarske ustanove obavljale su i posredničke poslove i zastupale strane firme, vršile protivpožarno osiguranje i druge poslove.
Prijem šljive od seoskih proizvođača voća na šljivarskoj pijaci ispred hotela «Posavina» u Brčkom 1899. godine.
Svoje etivaže šljive u Brčkom imale su: Zemaljska banka (filijala), Centralna muslimanska banka, Agrarna banka (filijala), Srpska Trgovinska banka, Prva muslimanska banka, Hrvatska posavska banka. Slijede trgovci: Alija Kučukalić, Mehmedalija Hadžimehmedagić, Savo Uzunović, Ilija Marković, Stevo Cvjetković, Risto Kolaković, Đorđo i Tomo Papić, Ilija Stanišić, Savo Kolaković, Đoko Hadžić i drugi. Ovo je stanje iz 1929. godine i sigurno je da se taj redoslijed mijenjao u kasnijim godinama.
Etivaže šljive koncentrisane su gotovo sve u Brčkom, glavnom tržištu šljive Drinske banovine osnovane 1881. godine...
ju mast lov jor femili end bi najs tu komsija ![djed :djed](./images/smilies/1059.gif)
![djed :djed](./images/smilies/1059.gif)
- Julia-Klara
- Forum [Bot]
- Posts: 81339
- Joined: 02 Dec 2011, 23:48
- Location: u gajevima
- Has thanked: 10257 times
- Been thanked: 7131 times
- Status: Online
- Julia-Klara
- Forum [Bot]
- Posts: 81339
- Joined: 02 Dec 2011, 23:48
- Location: u gajevima
- Has thanked: 10257 times
- Been thanked: 7131 times
- Status: Online
- Julia-Klara
- Forum [Bot]
- Posts: 81339
- Joined: 02 Dec 2011, 23:48
- Location: u gajevima
- Has thanked: 10257 times
- Been thanked: 7131 times
- Status: Online
Who is online
Users browsing this forum: baton and 25 guests